Pahtavaaran kaivos
Moderaattori:Jouni (katso kaikki)
Sivun edistymistä ei ole arvioitu. Arvostuksen määrää ei ole arvioitu (ks. peer review). |
Lisää dataa
|
- Onko Pahtavaaran kaivoksen ympäeristössä löytyvästä asbestista terveyshaittaa? Tästä kysymyksestä tehtiin lausuntopyyntö Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle. Lausunto annettiin keväällä 2014 tämän sivun selvitysten, keskustelujen ja laskennan perusteella. Lausuntoa voi etsiä THL:n sivuilta.
Kysymys
Onko Pahtavaaran kaivoksen ympäristössä löytyvästä asbestista terveyshaittaa? Erityisesti, onko rikastushiekka-alueelta maastoon levinneestä rikastushiekasta haittaa asbestin takia?
Vastaus
Pahtavaarassa Sodankylässä on kaivos, joka jätealtaasta pääsi valumaan luontoon asbestipitoista kaivosjätettä padon murtumisen takia 2012. Tässä arvioidaan maastossa olevan asbestin mahdollista terveyshaittaa. Kaivoksen ympäristöstä on vesistä ja maaperästä tehty muutamia asbestimittauksia. Muutamia positiivisia näytteitä löytyi, mutta kvantitatiivista pitoisuustietoa on ainoastaan yhdestä rikastusaltaan vesinäytteestä.
![](/images/thumb/2/24/Asbestipitoisuus_Pahtavaarassa.png/400px-Asbestipitoisuus_Pahtavaarassa.png)
Terveysvaikutusten suuruutta lähdettiin karkeasti arvioimaan asbestimittaustietojen perusteella. Ne olivat varsin niukat varsinkin pitoisuusmäärien osalta mutta osoittivat kuitenkin, että asbestia kaivosympäristössä todella on, joskaan ei niin suurina määrinä, että sitä säännönmukaisesti löytyisi maaperästä tai vesistöistä. Tämä antoi perusteen olettaa, että asbestia löytyy pintamaasta vähän tai kohtalaisesti niillä alueilla, jonne kaivosjätettä on levinnyt.
Paakkilan kaivosympäristössä ja lähialueilla on perusteellisesti tutkittu asbestipitoisuuksia, ja "vähäinen" tai "kohtalainen" määrä on määritelty tarkoittamaan 3000 - 50000 tai vastaavasti 50000 - 600000 hengittyvää kuitua grammassa maata (http://fi.opasnet.org/fi/Asbesti). Hengittyvillä kuiduilla tarkoitetaan asbestikuituja, jotka ovat muodoltaan pitkulaisia ja kulkeutuvat syvälle hengitysteihin. Käytännössä tämä tarkoittaa yli 3-5 µm:n pituisia kuituja, joiden pituuden ja halkaisijan suhde on yli 3:1.
Asbesti on terveydelle haitallista ainoastaan hengitettynä, ja siksi olennaista on maanpinnasta ilmaan nouseva ja ihmisiä altistava asbesti. Tämän arvioimiseksi oletettiin, että Pahtavaarassa on samanlaiset (epäedulliset) olosuhteet kuin kaivosalueilla, jossa paljaasta ja usein kuivasta pinnasta nousee pölyä. Niinpä oli mahdollista käyttää Minera-mallia, jonka yksi osamalli arvioi pölypäästöä juuri tällaisessa tilanteessa (http://fi.opasnet.org/fi/Materiaalin_varastointi). Asbestikuitujen oletettiin käyttäytyvän kuten pölyn pienin kokoluokka PM2.5. Pölyn leviäminen ja laimeneminen ilmakehässä puolestaan arvioitiin toisella osamallilla, joka perustuu alunperin THL:n ja Ilmatieteen laitoksen tutkimuksiin (http://en.opasnet.org/w/OpasnetUtils/GIS). Väestötieto saatiin Tilastokeskukselta. Arviointi kokonaisuudessaan ja käytetyt lähtöarvot ja mallit löytyvät sivulta http://fi.opasnet.org/fi/Pahtavaaran_kaivos
Asbestipitoisuuden vuosikeskiarvo päästölähteen alueella oli vain 1-6 kuitua kuutiometrissä, kun tarkasteltiin aluetta, jolle rikastushiekkaa valui patomurtuman takia. Samoin väestöaltistuminen oli hyvin pientä harvan asutuksen takia: vain alle 1 kuitu kuutiometrissä. Tämä on ymmärrettävää, koska Pahtavaaran kaivoksen lähellä 5 km:n säteellä ei Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan ole asukkaita [1], ja kauempanakin alue on harvaan asuttua.
Tilannetta tarkasteltiin myös olettamalla, että koko 69 hehtaarin rikastushiekka-alue on kuivaa, asbestipitoista hiekkaa. Tällöin rikastushiekka-alueella asbestipitoisuudet olisivat 50 - 250 kuitua kuutiossa ilmaa ja väestön kokonaisaltistuminen 5 - 40 kuitua kuutiossa ilmaa.[2] Itse rikastushiekka-alue on siis selvästi suurempi pölylähde kuin maastoon valunut rikastushiekka, jos alueen pinta pääsee kuivumaan.
Tavalliset tausta-altistumiset asbestille ovat helposti satoja kuituja kuutiometrissä, joten Pahtavaarassa arvioidulla lisäaltistumisella ei ole merkitystä; WHOn mukaan turvallisena rajana voidaan pitää 1000 kuitua/m3 hengitysilmassa.
On kuitenkin mietittävä sitäkin mahdollisuutta, että joku kulkisi Pahtavaaran alueella juuri silloin, kun tuuli tai jokin muu tekijä nostaa erityisen voimakkaasti asbestipölyä maasta. Tällöin kuitenkin altistumisaika on niin lyhyt (korkeintaan tunteja), että pölyämisen täytyisi olla erityisen voimakasta ja luultavasti johtaisi henkilön omehtoiseen suojautumiseen pölyltä. Lisäksi Minera-malli huomioi tällaisetkin pölytilanteet kokonaispäästöarviossa; ne summataan koko vuoden päästöön. Joka tapauksessa asbestin terveysvaikutusten kannalta keuhkoihin kertyvä annos on ratkaiseva, eikä näin lyhyestä altistuksesta suurta annosta juuri voi kertyä. Luultavasti vuosikeskiarvo kuvastaakin kohtuullisen hyvin myös tilannetta, jossa henkilö lyhytaikaisesti altistuu Pahtavaarassa pölyepisodille.
Arvioinnissa koetettiin joka vaiheessa käyttää realistisia arvioita siten, että käytetyt epävarmuusjakaumat sisältäisivät myös todellisen arvon. Kuitenkin vaaran suuruutta mieluummin suurenneltiin kuin vähäteltiin, jotta todellinen terveyshaitta ei tämän takia jäisi huomaamatta. Tästä huolimatta riski näyttää merkityksettömän pieneltä. Suomesta löytyy vertailukohta Paakkilasta, jossa on suljettu asbestikaivos. Sen pintamaassa on laajalla alueella asbestia yli 600000 kuitua grammassa; kuitenkin vain pahimmat paikat on peitetty puhtaalla maalla. Riittäväksi toimenpiteeksi useimmilla paikoilla katsottiin kasvillisuuden edistäminen pölyämisen vähentämiseksi. http://fi.opasnet.org/fi/Asbesti
Päätelmänä voidaan todeta seuraavaa:
- Käytettävissä olevan tiedon valossa Pahtavaaran asbesti ei aiheuta terveyshaittaa.
- Asbestipitoisuusmittaukset olivat puutteelliset kahdesta syystä. Ensinnäkin näytteitä ei ollut jätealtaan kiintoaineesta, joskin näytteet 5 ja 8 edustanevat jossain määrin rikastushiekkaa. Toiseksi positiivisten näytteiden osalta ei ollut edes summittaista arviota asbestin määrästä.
- Käytetty Minera-malli näyttää tarjoavan toimivan välineen terveyshaitan arviointiin tällaisessakin tilanteessa.
Perustelut
Tilanteen kuvaus
![](/images/thumb/0/03/Pahtavaaran_kartta.gif/300px-Pahtavaaran_kartta.gif)
Kaivosvahdit ry on toimittanut Lapin ELY-keskukselle vireillepanon, joka koskee Sodankylässä sijaitsevan Pahtavaaran kaivoksen rikastushiekka altaiden patovuotojen yhteydessä ympäristöön levinneen rikastushiekan sisältämän asbestin ihmisten terveydelle aiheuttamaa haittaa. Vireillepanossa todetaan mm. seuraavaa: ”Vuonna 2012 Pahtavaaran kaivoksella sattui rikastushiekka-altaan vuoto. Vuodossa valui lietettä metsään joidenkin hehtaarien alueelle. Kaivosyhtiölle ei liene annettu määräyksiä jälkien siivoamisesta. Yhtiön ympäristölupamuutoshakemuksen liiteasiakirjojen mukaan Pahtavaaran prosessivedestä on havaittu asbestimineraaleja ja sinileviä. Asbestia on esiintynyt jo ennen rikastushiekka-altaan vuotoa tehdyissä mittauksissa. On todennäköistä, että vuodossa metsään valuneessa lietteessä on ollut mukana asbestimineraalia. Kun liete on kuivunut, se pölyää. Osa lietteestä on erittäin hienojakoista ja se leviää tuulen mukana kauas. Kaivosvahdit ry esittää, että Lapin ELY-keskus määrää yhtiön selvittämään, onko kuivuneessa lietteessä asbestia ja voiko pöly levitä niin kauas, että siitä on haittaa ihmisten terveydelle.”
Lapin ELY-keskus on pyytänyt toiminnanharjoittajalta vireillepanon johdosta vastinetta sekä selvittämään mm. padon ulkopuolella olevan rikastushiekan koostumuksen ja sen sisältääkö se asbestia. Yhtiö on toimittanut pyydetyn vastineen ja alueelta otettujen näytteiden tulokset Lapin ELY-keskukselle marraskuussa 2013 (tulokset ja kartat näytteenottopisteistä liitteenä).
![](/images/thumb/c/cd/Pahtavaaran_ilmakuva.jpg/300px-Pahtavaaran_ilmakuva.jpg)
Pahtavaaran kaivoksen selkeytysaltaalla käsitellyn veden kierrätyskelpoisuutta on yhtiö selvittänyt myös vuonna 2012. Näiden selvitysten mukaan Pato 3 yläpuolen altaalla on todettu kuitumaista tremoliittiasbestia ja sinilevää 4.9.2012 ja 19.9.2012 otetuissa näytteissä ja asbestia 18.10.2012 otetussa näytteessä. 6.7.2011 otetussa näytteessä oli sinilevää. 30.4.2012 otetussa näytteessä ei ollut asbestia eikä sinilevää. 4.9.12 ja 19.9.12 otettujen vesinäytteiden pitoisuudet eivät sisältäneet muita sellaisia pitoisuuksia, jotka estäisivät veden käytön kierrätysvetenä. Osan selkeytetyn veden sisältämästä asbestista voidaan arvioida pidättyvän pintavalutuskenttään. Myös pintavalutuskentältä lähtevässä vedessä on todettu asbestikuituja, joten ainakin osa selkeytetyn veden sisältämästä asbestista kulkeutuu vastaanottavaan vesistöön. Syyskuussa 2012 pintavalutuskentän alapuolisesta vesistöstä otetut näytteet eivät kuitenkaan sisältäneet asbestia, joten näytteenottohetkellä asbestia on esiintynyt vesistössä merkityksettömän vähän tai ei ollenkaan.R↻
Mittaukset
Data updated successfully!
Obs | Näytepiste | Näyte | N | E | Tulos | Lisätietoja |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | P4 | vesinäyte | 7496742 | 476723 | Pitkäkoskenoja | |
2 | Pa3 | Vesinäyte | 7502220 | 477690 | ||
3 | Pa2 | Vesinäyte | 7502728 | 477366 | ||
4 | Piste 8 | Maanäyte | 7502864 | 475942 | ||
5 | Piste 5 | Maanäyte | 7503004 | 475990 | ||
6 | O96 | Vesinäyte | 7503244 | 475818 | ||
7 | O7 | Vesinäyte | 7504200 | 476470 | ||
8 | O6 | Vesinäyte | 7505014 | 476734 | ||
9 | O10 | Maanäyte | 7503220 | 476600 | ||
10 | O2 | Maanäyte | 7502872 | 476028 | ||
11 | MN5 | Maanäyte | 7503200 | 476432 | ||
12 | MN3 | Maanäyte | 7503272 | 475964 | ||
13 | Pitkäkoskenoja tierumpu | Vesinäyte | 7496664 | 476928 | ||
14 | P2 | Vesinäyte | 7501318 | 474996 | Pitkäkoskenoja | |
15 | P14 | Vesinäyte | 7502254 | 483096 | Koserusoja yläosa | |
16 | Ala-Postojoki 10 | Vesinäyte | 7505242 | 486880 | ||
17 | Ala-Postojoki 110 | Vesinäyte | 7505074 | 488244 | ||
18 | P9 | Vesinäyte | 7504844 | 487311 | Koserusoja suu | |
19 | Ala-Postojoki 4 | Vesinäyte | 7508198 | 484020 | ||
20 | Kannushaara 2 | Vesinäyte | 7508022 | 484044 | ||
21 | P4 | Vesinäyte | 7496746 | 476752 | Pitkäkoskenoja |
Obs | Näytenumero | Näyte | Näytepiste | Aika | Pitoisuusluokka | Tulos | Lisätietoja |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | 10482 | Vesinäyte | P9 | 18/09/2013 | Ei asbestia | ||
2 | 10484 | Vesinäyte | P14 | 18/09/2013 | Ei asbestia | ||
3 | 10485 | Vesinäyte | P4 | 18/09/2013 | Ei asbestia | ||
4 | 11527 | Vesinäyte | Pa2 | 10/10/2013 | Sisältävät tremoliittiasbestia | ||
5 | 11528 | Vesinäyte | Pa3 | 10/10/2013 | Sisältävät tremoliittiasbestia | ||
6 | 11527 | Vesinäyte | Pa2 | 23/10/2013 | Määrä | 15000 | Yli 5 µm:n kuidut. |
7 | 11528 | Vesinäyte | Pa3 | 23/10/2013 | Määrä | 0 | Yli 5 µm:n kuidut. Kaikkien kuitujen kuitupitoisuus 1-2 µm. Ei yli 5 µm:n kuituja. |
8 | 11534 | Vesinäyte | O7 | 10/10/2013 | Ei asbestia | ||
9 | 11535 | Vesinäyte | O6 | 10/10/2013 | Ei asbestia | ||
10 | 11536 | Vesinäyte | O96 | 10/10/2013 | Ei asbestia | ||
11 | 11537 | Maanäyte | Piste 5 | 10/10/2013 | Sisältävät tremoliittiasbestia | ||
12 | 11538 | Maanäyte | Piste 8 | 10/10/2013 | Sisältävät tremoliittiasbestia |
Alkuainemittausten näytteet otettiin 9/10/2013. Pisteen 8 Näytenumero on 11538 ja pisteen 5 näytenumero on 11537.
Obs | Aine | Piste 5 | Piste 8 | Lisätietoja |
---|---|---|---|---|
1 | Be | < 1 | < 1 | |
2 | Ba | 2660 | 3760 | |
3 | Mo | < 1 | < 1 | |
4 | Ti | 870 | 1120 | |
5 | Sn | < 3 | < 3 | |
6 | Al | 23100 | 18100 | |
7 | Ca | 30500 | 42800 | |
8 | KokP | 160 | 160 | |
9 | Cu | 6 | 11 | |
10 | Mg | 49700 | 45600 | |
11 | Mn | 1280 | 1410 | |
12 | Na | 440 | 550 | |
13 | Fe | 56800 | 67300 | |
14 | S | 860 | 2130 | |
15 | K | 10300 | 9850 | |
16 | Se | < 3 | < 3 | |
17 | Cr | 1290 | 1530 | |
18 | Sb | < 3 | < 3 | |
19 | As | < 3 | < 3 | |
20 | Ni | 430 | 400 | |
21 | Zn | 10 | 8 | |
22 | Cd | < 0.3 | < 0.3 | |
23 | Pb | < 3 | < 3 | |
24 | Co | 28 | 27 | |
25 | V | 99 | 120 | |
26 | B | < 4 | < 4 |
Laskenta
Pitoisuuskarttoja
Klikkaamalla "Näytä tulokset" saat näkyviin pitoisuustietoja taulukkoina ja karttoina. Laskenta kestää muutaman minuutin. Valmiiksi lasketut tulokset ovat myös täällä.
Päästöarvio ja altistuminen
Tämä malli arvio Pahtavaaran mahdollisen asbestipäästön olettamalla, että maastoon valunut rikastushiekka pölisee, leviää ja altistaa samalla tavalla kuin kaivosalueelle varastoitu, pinnalta paljas maamassa. Oletusajo
Riippuvuudet
- Tuulivoimarakentaminen (Tämän avulla voi laskea väestömäärän alueella: ei asu ketään)
- Materiaalin varastointi (Tämän avulla voi laskea maasta nousevan pölyn määrän.
- op_en:OpasnetUtils/Drafts (Sisältää erilaisia laskentamoduleita)
Katso myös
- op_en:Paakkila asbestos mine
- YLE 11.9.2013: Luonnonsuojelijat haluavat kaivosten päästömittaukset nettiin kaikkien nähtäviksi
- Kaivosvahtien Twitter
- Zygomatica: Talvivaara 35: Suomen Teollisuussijoitus Oy supersankarina?
- SLL 11.11.2013: Avoin kirje Talvivaaran rahoitusta käsittelevälle ministeriryhmälle]
- Pahtavaara Karttapaikassa
- Nikkarinen M, Aatos S, Teräsvuori E. 2001. Asbestin esiintyminen ja sen vaikutus ympäristöön Tuusniemellä, Outokummussa, Kaavilla ja Heinävedellä. Geologian tutkimuskeskuksen raportti 152. [3]